KURZUS: Pénzügytan (Pénzügyek és bankrendszer)

MODUL: I. modul: A pénz és a pénzügyi rendszer szerepe a gazdaságban

1. lecke: Pénz és pénzforgalom

|  | A pénzügytan a gazdaságtudományok között átmenetet képez az elméleti és az alkalmazott tudományágak között. Ez a tudományterület ugyanis a pénzelmélet elvont kérdései mellett foglalkozik a bankrendszerrel, a pénzpiacok működésével, a nemzetközi pénzügyekkel, a közösségi pénzügyekkel (vagyis az államháztartással és ezen belül az adózással), valamint a vállalati pénzügyek elméleti és módszertani problémáival, valamint számos befektetési kérdéssel. Tanulmányaik során ebből a szerteágazó területből a legfontosabbakat majd megismerhetik. Ennek első lépése a pénz, a pénzrendszer, a pénzügyi piacok és intézményeinek legfontosabb összefüggéseivel való ismerkedés, ez a jelen kurzus tárgya.
| A kurzus során a Pénzügytan I. Pénz- és bankrendszer, pénzügyi piacok című jegyzetet használjuk tananyagként. Kiegészítésképpen kapott egy Pénzügyi számítások című feladatgyűjteményt is. Ezt a feladatgyűjteményt más pénzügyi kurzusokon is fogjuk majd használni, ezért gondosan őrizze meg. Az egyes leckék követik a jegyzet fejezeteit. A feladatgyűjtemény szerkezete ettől eltér, ezért minden leckénél fordítson kiemelt figyelmet arra, melyik feladatokat jelöltük ki gyakorlásképpen. A feladatgyűjteményben a megoldásokat is megtalálja, így ellenőrizni tudja munkáját. Felhívjuk a figyelmét arra, hogy mindig igyekezzen önállóan megoldani a feladatokat, mert csak így fogja tudni a vizsgakövetelményeket teljesíteni. A feladatgyűjteményben talál egy képletgyűjteményt is, amely a feladatgyűjtemény szerkezetét követi. Ezért ajánlatos a tanulás során kijelölni azokat a képleteket, amelyeket már használt.
| A tananyagban jól tudja hasznosítani a közgazdaságtanban (mikro- és makroökonómiában) tanultakat, és egyes részekben a számviteli alapfogalmaknak is hasznát veheti. Igyekezzen ezeket az ismereteket összekapcsolni, hogy tudása elmélyüljön.
| Most is javasoljuk, hogy a tanuláshoz mindig készítse elő a tankönyvet, a példatárat és egy jegyzetfüzetet, amibe a számításokat elvégezheti, illetve felmerülő kérdéseit felírhatja.
| A jegyzetben sok rövidítést, képletet is talál. Célszerű jegyzetfüzetében egy oldalon feljegyezni a rövidítések jelentését és a képleteket is.
| A vizsgákon lehetőség lesz egy képletgyűjtemény használatára, amit a legfontosabb képletekből állítunk össze. Kizárólag azt a képletgyűjteményt használhatja, amit mi állítunk össze. A vizsgán használható képletgyűjtemény, letölthető a következő helyről: http://rs1.szif.hu/~kovacsg/P%e9nz%fcgytan_I_2008/kepletek_coedu.pdf
| Az első leckében a pénzelmélet alapvető kérdéseivel ismerkedhet meg. Ezek a témakörök szerepeltek a makroökonómiában is, itt most egy kicsit más szemléletben tárgyaljuk az ott bemutatott összefüggéseket, de célszerű, ha fellapozza a Makroökonómia tankönyv megfelelő részeit.
| Egyszerű számítási feladatok is lesznek, ezért szüksége lehet számológépre is.
| A követelmények eredményes teljesítése érdekében elsőként olvassa el a Pénzügytan c. jegyzet 1. fejezetének 1.1. Pénz és pénzforgalom valamint 1.2. A pénz értéke és az infláció című részeit! A feladatgyűjteményből oldja meg az I. fejezet 1-5., valamint a 11-13. számú feladatokat!
| Felhívjuk a figyelmét arra, hogy a feladatgyűjteményben egyes kifejezések eltérhetnek a tankönyvétől. Ebben a részben például a feladatgyűjteményben lakosság és vállalat együttes betéteiről van szó, ami megfelel a nem-monetáris pénzintézetek együttesének.
| Tevékenységek
| A lecke tanulása során végezze el az alábbi tevékenységeket, amelyek segítségével képes lesz a követelmények teljesítésére.
| Tanulja meg a pénz funkcióit! Tanulja meg a modern pénz lényegi vonásait Készítsen listát a pénz megjelenési formáiról és jegyezze meg az egyes formák jellemzőit! Alaposan tanulmányozza át a pénzteremtési folyamatra vonatkozó példát és jegyezze meg a banki mérleg azon tételeit, amelyek a példában szerepelnek! Alaposan tanulmányozza át a jegybank és a kereskedelmi bankok összevont mérlegét! A mérlegek alapján tanulja meg, hogyan lehet az egyes monetáris aggregátumokat (a pénzmennyiség egyes jellemző mutatóit) meghatározni! Tanulja meg a pénz vásárlóereje és az árszínvonal közötti kapcsolatot! Tanulmányozza a tankönyvben az infláció mérésére vonatkozó részt, valamint a bemutatott táblázatot! Jegyezze meg, hogyan kell az inflációt kiszámítani.
| Követelmények
| A leckét akkor sikerült megfelelően elsajátítania, ha Ön képes
| listából kiválasztani az egyes pénzfunkciókat jellemző megfogalmazást felsorolásból kiválasztani a modern pénz jellemzőit listából kiválasztani a pénzformákat jellemző tulajdonságokat megjelölni az egyes pénzformák kibocsátóit kiszámítani a pénzteremtési lehetőséget illetve a banki mérleg változását a likviditási tartalék és a kötelező tartalékráta vagy a pénzmultiplikátor ismeretében. kiválasztani a forgalomban levő pénzmennyiség egyes mutatóinak elemeit a banki mérlegek segítségével számszerűen meghatározni az egyes pénzmutatókat felismerni a vásárlóerő és az árszínvonal kapcsolatát a definíciók alapján, a statisztikában tanultak felhasználásával valamint a példában megadott segítséggel kiszámítani az infláció mértékét egyszerű példában

|  | Önellenőrző kérdések
| 1. Az alábbiak közül melyik esetben tölti be a pénz az elszámolási eszköz szerepét?
| közvetíti az árucserét
| a vagyon-megőrzés eszközeként szolgál
| összemérhetővé teszi a különböző árukat
| a lakosság esztétikai nevelését szolgálja
| 2. Az alábbi tulajdonságok közül melyek jellemzőek a modern pénzre?
| Hitelművelettel kerül forgalomba
| Önálló belső értékkel bír
| A forgalomban alapvetően készpénz formában jelenik meg
| Döntően számlapénzként funkciónál
| 3. Milyen pénzformára lehet igaz, hogy fémből készült fizetési eszköz?
| számlapénz
| bankpénz
| bankjegy
| készpénz
| 4. Az alábbiak közül milyen pénzformákat képes a kereskedelmi/üzleti bank kibocsátani?
| bankjegyet
| számlapénzt
| érmét
| bankpénzt
| 5. Az alábbi adatok felhasználásával válaszoljon a kérdésekre! A Jó Bank 150 000 000 likviditási tartalékkal rendelkezik. A kötelező tartalékráta 10 százalék. Mennyi számlapénzt képes maximálisan teremteni a Jó Bank ilyen körülmények között? Ft. Ha a bank kihasználja teljes pénzteremtési lehetőségeit, akkor mennyivel növekszik a betétállomány? Ft. Mennyivel növekszik a hitelállomány? Ft. Mennyivel csökken a likviditási tartalék? Ft. Mennyivel nő a kötelező tartalék? Ft. Mekkora a pénzmultiplikátor értéke?
| 6. Az alábbi tényezők közül melyek nem tartoznak a monetáris bázishoz (M0)?
| készpénzállomány a lakosságnál
| a jegybank külföldi kötelezettségei
| készpénzállomány a bankoknál
| a bankok betétei a jegybanknál
| 7. Seholsincs ország jegybankjának és kereskedelmi bankjainak összevont mérlege 2018. december 31-én a következő tételekből állt:
Eszközök | Források
nettó külföldi követelések | 750 | készpénzállomány a monetáris intézményeken kívül | 810
értékpapír-állomány | 1380 | látra szóló betétállomány (nem-monetáris szereplők) | 12000
hitelkövetelések a nem-monetáris szereplőktől | 13400 | határidős betétállomány (nem-monetáris szereplők) | 1800
|  | egyéb megtakarítások | 500
|  | a központi kormányzat betétei a jegybanknál | 420
Összesen. | 15530 | Összesen. | 15530
| A fenti mérleg alapján válaszoljon a következő kérdésekre! Mennyi az országban forgalomban levő, szűken értelmezett pénzmennyiség (M1) az adott időpontban? Mennyi a forgalomban lévő tágan értelmezett pénzmennyiség (M2) az adott időpontban?
| 8. Hogyan változik a pénz vásárlóereje, ha az árszínvonal 10 százalékkal növekszik?
| nem változik
| 10 százalékkal csökken
| 10 százalékkal nő
| 9. Hogyan változik - ceteris paribus - az árszínvonal, ha a pénz forgási sebessége növekszik?
| nő
| csökken
| változatlan marad
| 10. Egy mesebeli gazdaságban a lakosság háromféle terméket fogyaszt: kenyeret, húst és bort.
| Ismerjük két egymást követő évben a három termék fogyasztott mennyiségeit és árait, amelyet az alábbi táblázatban adunk meg. A fogyasztás mennyisége nem változott.
termék | mennyiség | 1. év egységár (Ft) | 2. év egységár | árindex
kenyér | 1000 kg | 100 | 110 | 110
hús | 10 kg | 500 | 550 | 110
bor | 400 l | 200 | 180 | 90
| Írja be a mezőkbe az egyes termékek árindexeit! (képlet: 2. év ára 1. év ára ⋅100 ) Mennyi volt a fogyasztói árindex (két tizedesjegyre kerekítve)?
| Ha nem sikerült helyes eredményt kapnia, akkor olvassa el az alábbi segítséget!
| Mivel a fogyasztott mennyiségek nem változtak, ezért a fogyasztásra költött érték növekedése kizárólag az árak növekedéséből adódott. Elsőként tehát össze kell szorozni a mennyiséget és a 2. évi egységárakat páronként, majd össze kell adni. Ez lesz a megoldás számlálója. Ezután össze kell szorozni a mennyiséget és az 1. évi egységárakat páronként, majd össze kell adni. Ez lesz a nevező. Végül a számlálót el kell osztani a nevezővel.
| Tehát 1000*110+10*550+400*180=187500 (ez a számláló)
| 1000*100+10*500+400*200=185000 (ez a nevező)
| A megoldás tehát 187500/185000=1,0135
| A fogyasztói árindex meghatározásához ezt még 100-zal meg kell szorozni, tehát a végeredmény 101,35